Automobilovému průmyslu se v České republice už tradičně daří
Průmysl má obecně dobrý výhled i do budoucna
Inflace v EU zrychlila na 3,4 %, nejvyšší je s hodnotou 7,6 % v ČR
Výroba osobních aut v Česku loni vzrostla o 14,8 procenta na 1,397.816 vozů, a téměř se tak dostala na předkrizové hodnoty. Nejlepší výsledek za poslední čtyři roky podpořila produkce vozidel s elektrickým pohonem, která stoupla o 34 procent na rekordních 180.887 elektromobilů a hybridů, tedy 13 procent z produkce. Oznámilo to dnes Sdružení automobilového průmyslu.
Výrobu loni podle prezidenta sdružení Martina Jahna nepříznivě ovlivnily rusko-ukrajinský i izraelsko-palestinský konflikt, vysoké ceny energií, dlouhodobě neuspokojivá situace na trhu práce či výpadky a volatilita v dodavatelských řetězcích, které byly zejména v jarních a letních měsících. Sílila také zahraniční konkurence, zejména z Asie.
Pro zákazníky je podle sdružení rovněž dobrou zprávou dohoda na realističtější podobě emisní normy Euro 7, která umožní déle zachovat nabídku dostupných modelů vozidel. „Jakkoli s řadou výzev budeme muset pracovat i nadále, jsem přesvědčen, že stejně jako v roce 2023, tak i v roce letošním bude český autoprůmysl opět zastávat pozici motoru české ekonomiky a jednoho z nejinovativnějších průmyslových odvětví,“ uvedl Jahn.
Zdroj: Getty Images
Největší domácí automobilka Škoda Auto zvýšila produkci o 24,8 procenta na 864.889 automobilů. Z toho téměř 90 procent vyvezla. Škoda loni vyrobila 86.732 elektromobilů a 22.103 plug-in hybridů, což představuje podíl 12,6 procenta na celkové produkci.
Výroba v nošovickém závodě automobilky Hyundai Motor Manufacturing Czech v minulém roce stoupla o 5,6 procenta na 340.500 vozidel. Z toho bylo 43.839 aut na čistě elektrický a 28.213 vozů na plug-in hybridní pohon. Celkově tak elektrické vozy vyrobené v Nošovicích tvořily 21,2 procenta z tuzemské produkce značky.
Kvůli pozastaveným subdodávkám výrobních komponent v jarních a letních měsících vyrobila kolínská Toyota loni 192.427 automobilů, což je o zhruba 10.000 méně než v předchozím roce.
Společnost Tatra Trucks, která je mezi členy sdružení jediným výrobcem nákladních vozidel, v roce 2023 vyrobila 1432 aut, tedy o 85 víc než v roce 2022. Znamená to nárůst o 6,3 procenta.
Výroba autobusů zaznamenala meziroční pokles o 1,3 procenta na 5253 vozidel. Ve vysokomýtském Iveco Czech Republic bylo vyrobeno 4741 autobusů, libchavský SOR dodal na trh 492 autobusů a společnost KHMC vyrobila 20 minibusů.
Také tradiční výrobce motocyklů Jawa Moto vykázal meziroční pokles výroby způsobený objednávkovým charakterem produkce a nasycením trhu v roce 2022. V lednu až prosinci roku 2023 sjelo z výrobní linky tuzemské značky 755 motocyklů, což je o 53,5 procenta meziročně méně.
Inflace v EU zrychlila na 3,4 %, nejvyšší je s hodnotou 7,6 % v ČR
Míra inflace v zemích Evropské unie v prosinci zrychlila na 3,4 procenta z listopadových 3,1 procenta. Dnes to oznámil unijní statistický úřad Eurostat. Nejvyšší inflaci v celé unii má Česká republika, kde ceny meziročně stouply o 7,6 procenta (v listopadu to bylo 8,0 procenta). Naopak nejnižší je inflace v Dánsku (0,4 procenta). Evropská centrální banka (ECB) sníží úrokové sazby patrně v létě, řekla dnes v rozhovoru s agenturou Bloomberg na Světovém ekonomickém fóru v Davosu šéfka ECB Christine Lagardeová.
V zemích eurozóny míra inflace v prosinci zrychlila na 2,9 procenta z listopadové hodnoty 2,4 procenta, potvrdil Eurostat svůj původní odhad. Inflace v celé EU součástí odhadu nebývá. V prosinci 2022 byla míra inflace v eurozóně 9,2 procenta a v celé unii 10,4 procenta.
Nižší inflace než v České republice tak už je například i v Maďarsku, které bylo dlouho nejhorší v Evropské unii. Teď má inflaci 5,5 procenta. V Polsku míra inflace o něco klesla, z listopadových 6,3 procenta na prosincových 6,2 procenta, na Slovensku rovněž klesla z 6,9 procenta na prosincových 6,6 procenta.
Před rokem byla inflace v Česku na 16,8 procenta, v Maďarsku na 25,0 procentech, na Slovensku to bylo 15,0 procent a v Polsku 15,3 procenta.
Po Dánsku byla v prosinci v zemích EU nejnižší míra inflace v Itálii a v Belgii, v obou případech 0,5 procenta. Naopak druhou nejhorší zemí po Česku bylo Rumunsko (7,0 procent) a Slovensko (6,6 procenta).
Zdroj: Shutterstock
V eurozóně k inflaci nejvíce přispěly služby, jejichž příspěvek činil 1,74 procentního bodu. Následovala kategorie potraviny, alkohol a tabák s příspěvkem 1,21 procentního bodu. Naopak o zmírnění inflace se nejvíce zasloužily energie, a to příspěvkem -0,68 procentního bodu.
Údaje zveřejněné Eurostatem se liší od údajů Českého statistického úřadu (ČSÚ) kvůli rozdílné metodice. Ředitel Odboru statistiky cen ČSÚ Jiří Mrázek upozornil, že národní systém výpočtu inflace v Česku zachycuje jiným způsobem náklady na vlastnické bydlení. „Zatímco u nás je tzv. imputovanému nájemnému (nákladům na vlastnické bydlení) přikládána relativně vysoká váha (cca 12 procent spotřebního koše), v rámci evropského výpočtu tato položka zatím není zahrnuta,“ připomněl. Údaj za Česko byl během loňského roku také silně ovlivněný vládním úsporným tarifem na energie. Pro účely měnové politiky ČR i pro další účely v tuzemsku je proto vhodnější index spotřebitelských cen ČSÚ.
ČSÚ minulý týden uvedl, že podle národní metodiky tempo růstu spotřebitelských cen v prosinci zpomalilo na 6,9 procenta z listopadových 7,3 procenta. Za celý loňský rok činila průměrná míra inflace 10,7 procenta. Bylo to o 4,4 procentního bodu méně než v roce 2022, kdy ovšem byla druhá nejvyšší inflace od vzniku samostatné ČR.
Roční míra inflace v zemích EU – v procentech podle harmonizovaného indexu spotřebitelských cen:
prosinec 2023
listopad 2023
prosinec 2022
EU
3,4
3,1
10,4
Eurozóna
2,9
2,4
9,2
Belgie
0,5
-0,8
10,2
Bulharsko
5,0
5,5
14,3
Česko
7,6
8,0
16,8
Dánsko
0,4
0,3
9,6
Estonsko
4,3
4,1
17,5
Finsko
1,3
0,7
8,8
Francie
4,1
3,9
6,7
Chorvatsko
5,4
5,5
12,7
Irsko
3,2
2,5
8,2
Itálie
0,5
0,6
12,3
Kypr
1,9
2,4
7,6
Litva
1,6
2,3
20,0
Lotyšsko
0,9
1,1
20,7
Lucembursko
3,2
2,1
6,2
Maďarsko
5,5
7,7
25,0
Malta
3,7
3,9
7,3
Německo
3,8
2,3
9,6
Nizozemsko
1,0
1,4
11,0
Polsko
6,2
6,3
15,3
Portugalsko
1,9
2,2
9,8
Rakousko
5,7
4,9
10,5
Rumunsko
7,0
6,9
14,1
Řecko
3,7
2,9
7,6
Slovensko
6,6
6,9
15,0
Slovinsko
3,8
4,5
10,8
Španělsko
3,3
3,3
5,5
Švédsko
1,9
3,3
10,8
Zdroj: Eurostat
Výroba osobních aut v Česku loni vzrostla o 14,8 procenta na 1,397.816 vozů, a téměř se tak dostala na předkrizové hodnoty. Nejlepší výsledek za poslední čtyři roky podpořila produkce vozidel s elektrickým pohonem, která stoupla o 34 procent na rekordních 180.887 elektromobilů a hybridů, tedy 13 procent z produkce. Oznámilo to dnes Sdružení automobilového průmyslu. Výrobu loni podle prezidenta sdružení Martina Jahna nepříznivě ovlivnily rusko-ukrajinský i izraelsko-palestinský konflikt, vysoké ceny energií, dlouhodobě neuspokojivá situace na trhu práce či výpadky a volatilita v dodavatelských řetězcích, které byly zejména v jarních a letních měsících. Sílila také zahraniční konkurence, zejména z Asie. Pro zákazníky je podle sdružení rovněž dobrou zprávou dohoda na realističtější podobě emisní normy Euro 7, která umožní déle zachovat nabídku dostupných modelů vozidel. „Jakkoli s řadou výzev budeme muset pracovat i nadále, jsem přesvědčen, že stejně jako v roce 2023, tak i v roce letošním bude český autoprůmysl opět zastávat pozici motoru české ekonomiky a jednoho z nejinovativnějších průmyslových odvětví,“ uvedl Jahn. Největší domácí automobilka Škoda Auto zvýšila produkci o 24,8 procenta na 864.889 automobilů. Z toho téměř 90 procent vyvezla. Škoda loni vyrobila 86.732 elektromobilů a 22.103 plug-in hybridů, což představuje podíl 12,6 procenta na celkové produkci. Výroba v nošovickém závodě automobilky Hyundai Motor Manufacturing Czech v minulém roce stoupla o 5,6 procenta na 340.500 vozidel. Z toho bylo 43.839 aut na čistě elektrický a 28.213 vozů na plug-in hybridní pohon. Celkově tak elektrické vozy vyrobené v Nošovicích tvořily 21,2 procenta z tuzemské produkce značky.Apartmány Benecko - Investiční apartmány v obci Benecko přímo na sjezdovce Reklama Kvůli pozastaveným subdodávkám výrobních komponent v jarních a letních měsících vyrobila kolínská Toyota loni 192.427 automobilů, což je o zhruba 10.000 méně než v předchozím roce. Společnost Tatra Trucks, která je mezi členy sdružení jediným výrobcem nákladních vozidel, v roce 2023 vyrobila 1432 aut, tedy o 85 víc než v roce 2022. Znamená to nárůst o 6,3 procenta. Výroba autobusů zaznamenala meziroční pokles o 1,3 procenta na 5253 vozidel. Ve vysokomýtském Iveco Czech Republic bylo vyrobeno 4741 autobusů, libchavský SOR dodal na trh 492 autobusů a společnost KHMC vyrobila 20 minibusů. Také tradiční výrobce motocyklů Jawa Moto vykázal meziroční pokles výroby způsobený objednávkovým charakterem produkce a nasycením trhu v roce 2022. V lednu až prosinci roku 2023 sjelo z výrobní linky tuzemské značky 755 motocyklů, což je o 53,5 procenta meziročně méně. Míra inflace v zemích Evropské unie v prosinci zrychlila na 3,4 procenta z listopadových 3,1 procenta. Dnes to oznámil unijní statistický úřad Eurostat. Nejvyšší inflaci v celé unii má Česká republika, kde ceny meziročně stouply o 7,6 procenta . Naopak nejnižší je inflace v Dánsku . Evropská centrální banka sníží úrokové sazby patrně v létě, řekla dnes v rozhovoru s agenturou Bloomberg na Světovém ekonomickém fóru v Davosu šéfka ECB Christine Lagardeová. V zemích eurozóny míra inflace v prosinci zrychlila na 2,9 procenta z listopadové hodnoty 2,4 procenta, potvrdil Eurostat svůj původní odhad. Inflace v celé EU součástí odhadu nebývá. V prosinci 2022 byla míra inflace v eurozóně 9,2 procenta a v celé unii 10,4 procenta. Nižší inflace než v České republice tak už je například i v Maďarsku, které bylo dlouho nejhorší v Evropské unii. Teď má inflaci 5,5 procenta. V Polsku míra inflace o něco klesla, z listopadových 6,3 procenta na prosincových 6,2 procenta, na Slovensku rovněž klesla z 6,9 procenta na prosincových 6,6 procenta. Před rokem byla inflace v Česku na 16,8 procenta, v Maďarsku na 25,0 procentech, na Slovensku to bylo 15,0 procent a v Polsku 15,3 procenta. Po Dánsku byla v prosinci v zemích EU nejnižší míra inflace v Itálii a v Belgii, v obou případech 0,5 procenta. Naopak druhou nejhorší zemí po Česku bylo Rumunsko a Slovensko . V eurozóně k inflaci nejvíce přispěly služby, jejichž příspěvek činil 1,74 procentního bodu. Následovala kategorie potraviny, alkohol a tabák s příspěvkem 1,21 procentního bodu. Naopak o zmírnění inflace se nejvíce zasloužily energie, a to příspěvkem -0,68 procentního bodu. Údaje zveřejněné Eurostatem se liší od údajů Českého statistického úřadu kvůli rozdílné metodice. Ředitel Odboru statistiky cen ČSÚ Jiří Mrázek upozornil, že národní systém výpočtu inflace v Česku zachycuje jiným způsobem náklady na vlastnické bydlení. „Zatímco u nás je tzv. imputovanému nájemnému přikládána relativně vysoká váha , v rámci evropského výpočtu tato položka zatím není zahrnuta,“ připomněl. Údaj za Česko byl během loňského roku také silně ovlivněný vládním úsporným tarifem na energie. Pro účely měnové politiky ČR i pro další účely v tuzemsku je proto vhodnější index spotřebitelských cen ČSÚ. ČSÚ minulý týden uvedl, že podle národní metodiky tempo růstu spotřebitelských cen v prosinci zpomalilo na 6,9 procenta z listopadových 7,3 procenta. Za celý loňský rok činila průměrná míra inflace 10,7 procenta. Bylo to o 4,4 procentního bodu méně než v roce 2022, kdy ovšem byla druhá nejvyšší inflace od vzniku samostatné ČR. Roční míra inflace v zemích EU – v procentech podle harmonizovaného indexu spotřebitelských cen: prosinec 2023listopad 2023prosinec 2022EU3,43,110,4Eurozóna2,92,49,2Belgie0,5-0,810,2Bulharsko5,05,514,3Česko7,68,016,8Dánsko0,40,39,6Estonsko4,34,117,5Finsko1,30,78,8Francie4,13,96,7Chorvatsko5,45,512,7Irsko3,22,58,2Itálie0,50,612,3Kypr1,92,47,6Litva1,62,320,0Lotyšsko0,91,120,7Lucembursko3,22,16,2Maďarsko5,57,725,0Malta3,73,97,3Německo3,82,39,6Nizozemsko1,01,411,0Polsko6,26,315,3Portugalsko1,92,29,8Rakousko5,74,910,5Rumunsko7,06,914,1Řecko3,72,97,6Slovensko6,66,915,0Slovinsko3,84,510,8Španělsko3,33,35,5Švédsko1,93,310,8