Klíčové body
- Japonský akciový trh zaznamenal za poslední půlrok 25% nárůst díky prolomení deflačního cyklu
- Bank of Japan pozastavila zvyšování úrokových sazeb, což snížilo dynamiku trhu o 4 %
- Japonské společnosti přijímají strukturální změny, což vede ke zvyšování mezd a návratu výrobních pracovních míst
- Reformy řízení podniků, vedené Tokijskou burzou cenných papírů, zlepšují transparentnost a podporují růst hodnoty akcií
V posledním půlroce se finanční krajina stala intenzivním povzbuzovatelem japonských akcií, neboť od konce října do konce března došlo k 25% nárůstu burzovně obchodovaného fondu iShares MCI Japan. Hnací silou byla vyhlídka, že Japonsko prolomí svůj tři desetiletí trvající deflační cyklus, což zase přilákalo globální investory k akciím této země s nízkým násobkem. V poslední době bylo zaznamenáno zpomalení na úrovni 4 %, i když někteří odborníci tvrdí, že to nesignalizuje konec rallye, ale naopak začátek působivých dlouhodobých zisků.
Objevily se různé důvody této snížené dynamiky. Jedním z nich je skutečnost, že Bank of Japan pozastavila zvyšování úrokových sazeb na úrovni 0,1 %, což mnozí považují za poněkud nevýrazný ukazatel ekonomické vitality. Dále vládu premiéra Fumia Kišidy, která má v současné době 26 %, pronásledují skandály spojené s předvolebními machinacemi. Podle Jespera Kolla, globálního ambasadora společnosti Monex Group se sídlem v Tokiu, jsou navíc japonští drobní investoři stále více nakloněni americkým cenným papírům.
“Navzdory atraktivnímu krátkodobému býčímu trendu se zdá, že vliv zahraničních investorů se již většinou vyčerpal,” uvádí Koll.
iShares MSCI Japan ETF
![Loading...](https://burzovnisvet.cz/img/loading_animation.webp)
Průkopnické důkazy však ukazují, že v japonských společnostech dochází k transformačním strukturálním změnám. Po zhroucení trhu v 90. letech minulého století si podniky osvojily defenzivní mentalitu hromadění hotovosti, která vedla k úsporné kultuře. “Konečně překonávají tuto třicet let starou deflační perspektivu,” prohlašuje Michael Kelly, vedoucí strategie PineBridge Investments zaměřené na různá aktiva.
Viditelné na posledních mzdových jednáních, při nichž bylo dohodnuto několik nejvýraznějších zvýšení mezd, což naznačuje, že by se mohla prosadit zdravá, udržitelná inflace. S poklesem hodnoty jenu, poznamenává Kelly, se rozvíjí paradoxní scénář, kdy Japonsko těží z toho, co může být tradičně vnímáno negativně. Místo toho, aby klesající měna znamenala problémy, vede k růstu zisků japonských nadnárodních výrobních titánů.
Depreciace jenu současně vede k repatriaci vysoce kvalifikovaných pracovních míst, zejména z Číny, což znamená strukturální změnu v japonské ekonomice. “Japonsko se znovu stává centrem levné výroby,” říká Drew Edwards, vedoucí oddělení hodnotových akcií v Japonsku u správce aktiv GMO.
To, že se Bank of Japan rozhodla setrvat na této měnové trajektorii, svědčí o zřídka vídané spokojenosti se současným fiskálním prostředím, které se zdá být připraveno na další růst.
Uprostřed těchto změn je ve hře významný vedlejší efekt – reformy řízení. Po desetiletí byly japonské podniky chráněny před zásahy investorů prostřednictvím složitých křížových akcionářských struktur a do značné míry neprůhledných postupů správních rad. Edwards však konstatuje, že se tato situace konečně zlepšuje. Tokijská burza cenných papírů totiž v loňském roce vedla účinnou kampaň, která byla zaměřena na společnosti obchodující pod svou účetní hodnotou a která prosazovala transparentnější správu a řízení.
![](https://burzovnisvet.cz/wp-content/uploads/2024/02/Japonsko-acie-male-1024x768.jpg)
Pozoruhodné výsledky přineslo přijetí tohoto reformního opatření v oblasti řízení společností. Společnosti Mitsubishi Electric a NEC, která je velmocí v oblasti informačních technologií, ukázaly, jak silné mohou být přijaté změny, a obě akcie za poslední rok a půl zdvojnásobily svou hodnotu. Nelze najít lepší příklad než společnost Mitsubishi Electric, jejíž generální ředitel provedl revoluci v kultuře a strategiích společnosti a odpoutal se od tradičních postupů.
Potenciální hrozby na obzoru by však mohly vyhlídky japonské společnosti zhatit. Jedním z takových faktorů je podle Kellyho možné znovuzvolení Donalda Trumpa kvůli jeho pravděpodobnému prosazování silnějšího jenu, jehož cílem je omezit americko-japonský obchodní deficit.
Zda budou tyto změny stačit k tomu, aby vyvážily misky vah a katapultovaly japonský akciový trh k dlouhodobé rally, se teprve uvidí. I přes nedávné zpomalení je však mnoho pozorovatelů trhu optimistických. Na pozadí měnící se ekonomické, sociální a politické situace je jedna věc jasná: japonský finanční sektor je stále statický, což naznačuje, že investory a zúčastněné strany čekají zajímavé časy. Nedávné reformy a snahy o modernizaci japonské ekonomiky mohou přinést potřebné změny, ale bude zapotřebí trpělivosti a strategického přístupu. Pokud se podaří tyto změny úspěšně implementovat, japonský trh by mohl zažít významný růst, což by přilákalo další investory a podpořilo celkový ekonomický rozvoj.
Chcete využít této příležitosti?
Zanechte svůj telefon a email a budete kontaktováni licencovanými odborníky